Filarmonica Banatul Timișoara

Concert simfonic | Dirijor: STEFAN GEIGER (Germania), solist: IONUȚ PODGOREANU (Spania) - corn
2023-02-17 17:30 - 20:00 (Europe/Bucharest) | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara și solistul IONUȚ PODGOREANU (Spania) – corn, conduși de maestrul STEFAN GEIGER (Germania) vor interpreta în primă audiție Concertul pentru corn și orchestră în si bemol major, op. 91 de R. GLIERE.
În cadrul concertului simfonic de vineri, 17 februarie 2023, orchestra va interpreta și Simfonia nr. 8 în Sol major, op. 88, B. 163 de A. DVOŘÁK.
Înaintea concertului, vom prelua transmisiunea din Palatul Culturii, acolo unde vor avea loc discursurile din deschiderea ceremoniei de Capitală Europeană a Culturii.

În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Pentru concertul simfonic din 17 februarie, maestrul Stefan Geiger ne propune spre audiţie Concertul pentru corn şi orchestră în si bemol major, op. 91 de Reinhold Glière şi Simfonia nr. 8 în sol major, op. 88 de Antonin Dvořák.
Glière s-a născut la 11 ianuarie 1875 la Kiev, pe atunci oraş în Imperiul Rus. Numele originar din certificatul de naştere era Glier, dar în anul 1900 el l-a schimbat în Glière, de rezonanţă franceză sau belgiană. Curios, din moment ce părinţii erau de origine germană şi poloneză! A avut parte şi la liceul de muzică şi la conservator doar de profesori foarte buni: Otakar Ševčík, Sergei Taneyev, Mikhail Ippolitov-Ivanov sau Jan Hřímalý. I-a avut, mai târziu, elevi pe Nikolai Myaskovsky şi Serghei Prokofiev. Faţă de alţi mari compozitori ruşi, el nu a vizitat sau concertat în Vestul Europei. A fost activ în Siberia, Uzbekistan, Armenia. A obţinut multe premii şi diplome, precum Artist al Poporului, de trei ori premiul Glinka, dar și premii mai mici în ţările amintite.
În timpul unei pauze de repetiţie la Teatrul Bolshoi (Teatrul Mare) din Moscova, cornistul Valery Polekh s-a apropiat de dirijor, care era Gliére, şi l-a rugat să compună un concert pentru corn. Acesta i-a promis că se va strădui, dacă va avea timp. Mai târziu, Polekh i-a demonstrat calităţile sale de cornist virtuoz, pentru a-l motiva şi mai mult. După un an, concertul a fost terminat, devenind cea mai cunoscută operă a sa. La premiera din mai 1951 la Grand Hall din Leningrad, concertul a înregistrat un uriaş succes. Gliére a fost dirijor şi Polekh solist. Partea a treia a fost bisată. Cadenţa solistică a fost compusă de Polekh, dar de-a lungul anilor, unii cornişti au compus propria cadenţă, considerând-o pe a lui Polekh prea dificilă. De atunci opinia multor compozitori, care credeau că acest instrument este doar unul ce face parte din orchestră, s-a schimbat. Vom asculta în interpretarea cornistului Ionuţ Podgoreanu un concert sclipitor şi exuberant.
Concertul orchestrei simfonice a filarmonicii se va încheia cu Simfonia a VIII-a în sol major, op. 88, de Antonin Dvořak. Această simfonie suferă pe nedrept de o anumită umbră datorată faimei extraordinare cucerite de Simfonia a IX-a —„Din lumea nouă”. De aceea, dirijorul Stefan Geiger, doreşte să ne prezinte calităţile extraordinare ale acestei lucrări, să-i dezvăluie strălucirea, veselia şi optimismul cuceritor. Promisiunea acestor calităţi este dată şi de dedicaţia de la începutul partiturii, unde Dvořak mulţumeşte pentru că a fost ales membru al Academiei din Boemia şi apreciază felul cum instituţia încurajează artele şi literatura. Cea mai scurtă simfonie a sa (aprox. 36 de minute) a fost scrisă în 1889, într-un timp foarte scurt, mai puţin de trei luni. Premiera a fost la Praga în 1890 sub conducerea compozitorului. Știu că iubitorilor muzicii simfonice li s-a pregătit un bis minunat, dar din moment ce este surpriză…”
Mircea Tătaru

Recital educativ | Comorile ascunse ale muzicii vocale (7-12 ani)
2023-02-16 14:00 - 15:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Ansamblul VOCES TIMISIENSES, dirijat de LUCIAN ONIȚA, le dezvăluie copiilor comorile ascunse ale muzicii vocale, joi, 16 februarie 2023, de la ora 14:00.
Recitalul educativ moderat de actorul ADRIAN JIVAN are loc în Sala Capitol.
Vârsta recomandată este de 7-12 ani.

Recital cameral | ANDREI IONIȚĂ – violoncel, DARIA TUDOR – pian
2023-02-11 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Violoncelistul ANDREI IONIȚĂ, solist în Rezidență al Filarmonicii Banatul Timișoara pentru anul 2023 – Capitală Europeană a Culturii, împreună cu pianista DARIA TUDOR vă invită la un minunat recital cameral, sâmbătă, 11 februarie 2023, de la ora 19:00, în Sala Capitol.

În program:
L. VAN BEETHOVEN – Sonata pentru violoncel și pian nr. 3, în la major, op. 69
R. SCHUMANN – Adagio și Allegro, op. 70
D. ȘOSTAKOVICI – Sonata pentru violoncel și pian în re minor, op. 40

Recital educativ | Destinații muzicale (12-18 ani)
2023-02-11 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
În cadrul recitalului educativ Destinații muzicale, copiii și tinerii de 12-18 ani vor afla de la solistul percuționist al Filarmonicii Banatul Timișoara DORU ROMAN cum pot face muzică cu instrumentele de percuție.
Va fi, totodată, o călătorie muzicală în jurul lumii, din care vor afla ritmurile specifice mai multor continente.

Concert coral | Coruri din opere celebre
2023-02-10 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Corul “Ion Românu” al Filarmonicii Banatul Timișoara vă invită la un concert coral deosebit, în cadrul căruia veți putea audia coruri din opere ale compozitorilor G. VERDI, G. BIZET, A. BOITO, P. MASCAGNI, P. I. CEAIKOVSKI, B. SMETANA, V. BELLINI.

Dirijor va fi maestrul IOSIF TODEA. Evenimentul are loc vineri, 10 februarie 2023, de la ora 19:00, în Sala Capitol.

În continuare, avancronica semnată de maestrul Mircea Tătaru.

„Vineri, 10 februarie, vom avea parte de un program special în care protagonist va fi corul „Ion Românu” condus de maestrul Iosif Todea. Sub numele de Coruri celebre din opere vom putea asculta cele mai îndrăgite coruri din opere.Maestrul Todea a ales pentru acest concert corurile celebre compuse de o seamă de mari compozitori de operă, pentru a-i răsfăţa pe melomanii timişoreni, dar şi pentru a pune în valoare calităţile corului nostru. Nu este loc pentru a face o istorie despre rolul corului în lucrările lirice, chiar începând cu teatrul antic până azi. De cele mai multe ori, el este un personaj în sine. A înlesnit deseori înţelegerea subiectului, a oferit detalii de context despre personaje, despre trăirile lor, despre unele aspecte ce păreau că doar se subînţeleg. Astfel, personajul colectiv determina şi atitudinea publicului spectator. Să începem cu scurte prezentări ale corurilor aşa cum se află pe afiş.
Concertul se deschide cu Gli arredi festivi giu cadano infranti (Aruncă şi distruge toate decoraţiunile festive) din opera lui Verdi — Nabucco. Suntem în templul lui Solomon şi izraeliţii se roagă, în timp ce armata babiloniană se apropie. Despre această operă vom vorbi mai jos.
O operă în care subiectul este plasat în contemporaneitatea lui Verdi este La traviata, poate cea mai cântată operă din lume. Este extraordinara poveste de iubire dintre curtezana Violetta Valéry şi tânărul Alfredo Germont. În urma acestor sentimente, frivolitatea ei dispare şi chiar renunţă, cu inima sângerândă, la iubire, pentru a nu distruge viitorul iubitului ei. În actul III auzim corul invitaţilor din salon ce privesc dansurile unui grup de dansatoare îmbrăcate în costume ţigăneşti. De aici şi numele corului — Noi siamo zingarelle. Tot aici urmează corul matadorilor. Solişti —Alina Todea şi Lucian Oniţa.
În Trubadurul, cu premiera la Roma în 1853, actul al II-lea debutează cu un moment pitoresc — Corul ţiganilor. Muzică viguroasă însoţită de lovituri de ciocan pe nicovală, ţiganii preamăresc firea dârză şi exuberantă a femeii ţigance.
În Flautul fermecat, în actul II, Mozart îl arată pe Marele Preot Sarastro înconjurat de preoţii săi. El îi invocă pe zei, pe Isis şi Osiris, pentru a-i ajuta pe Tamino şi Papagheno să reuşească în încercările la care sunt supuşi. Este o arie pe care o va interpreta basul Lucian Oniţa.
Până să devină ceea ce este azi, adică prima operă jalon a muzicii cehe, Mireasa vândută a suferit o serie de modificări. Smetana a compus-o în trei ani, 1863-1866, fiind prezentată la Praga, la 30 mai 1966. Subiectul este simplu şi destul de comun. Este vorba despre puterea dragostei care învinge îndărătnicia părinţilor. Locul este un sat oarecare din Cehia. Vom asculta Corul ţăranilor.
În tabloul al treilea din actul I al operei Evgheni Oneghin de Ceaikovski, apare un cor de femei care, cântând, culeg fructe din grădina moşiei Larin, unde se petrece acţiunea. Este vorba despre o poveste de dragoste, de gelozie, de confruntare în duel, şi, la final, de disperarea de nu putea fi împreună. Dar tabloul de care aminteam, se încheie tot cu corul plin de veselie al fetelor.
Urmează corul soldaţilor din Trubadurul de Verdi, cor de bărbaţi. Totul a pornit de la Azucena, care a vrut să se răzbune pentru că mama sa a fost arsă pe rug pentru vrăjitorie. Ea îl răpeşte pe unul dintre fiii Contelui De Luna, şi de aici o poveste complicată, unde, bineînţeles, întâlnim şi poveste de iubire.
În opera Norma, Bellini dezvoltă o acţiune care se petrece în trecutul îndepărtat al Galiei, cucerite şi subjugate de romani. Norma, Adalgisa şi Pollione se confruntă cu puternice sentimente de iubire, dar contradictorii totodată. Războinicii gali conduşi de Oroveso, s-au adunat în jurul altarului sacru şi aşteaptă ca marea preoteasă, Norma, să le transmită voinţa zeilor. Corul Guerra, Guerra înseamnă război împotriva romanilor.
Arrigo Boito oferă din opera sa Mefistofele, două fragmente: Morte di Margherita şi Prologo in cielo. Libretul fiind luat după Faust de Goethe, este arhicunoscut. În actul III, Margherita, în închisoare, îi povesteşte lui Faust actele ei nefericite, apoi îşi aminteşte clipele de fericire petrecute cu iubitul ei. Solistă va fi Alina Todea. După preludiu, înainte de actul I, corul intonează un imn simfonico-vocal denumit Prolog în cer.
În 1842, cu Nabucco, Verdi a obţinut primul său succes imens. A fost imediat asemănată lupta dintre babilonieni şi evrei cu relaţia dintre Italia şi Imperiul Austro-Ungar. În actul III, care are denumirea de Profeţia, Abigail, presupusa fiică cea mare a lui Nabucco, se proclamă Regina Babilonului. Acum se aude E L`Assiria Una Regina intonată de cor.
I Masnardieri este o operă în patru acte de Giuseppe Verdi. Libretul este după drama Hoţii (Die Räuber) de Schiller. Spaţiul de desfăşurare este Germania la mijlocul secolului al XVIII-lea. Corul Le rube, gli stupri (Jafuri şi violuri), se aude în actul III. Este un cor de bărbaţi, bineînţeles.
Rămânem în zona operelor lui Verdi prin opera Lombarzii. Subiectul se petrece între anii 1097-1099, în Milano, în Acciano (Antiohia) şi Ierusalim. În atmosfera luptelor creştinilor cruciaţi cu necredincioşii, se petrec fapte diverse născute din iubire, gelozie, trădare,etc. Vom asculta două coruri. În scena I din actul III se petrece o procesiune în care corul cântă Gerusalem, Gerusalem. Vom asculta şi La bella straniera che l`alme.
Urmează o arie din opera Macbeth ce va fi interpretată de Lucian Oniţa.
Această operă în patru acte, pe un libret de Francesco Maria Piave, este bazată pe drama cu acelaşi nume a lui William Shakespeare. În dramă este descrisă ascensiunea lui Macbeth, după decesul Reginei Elizabeth, în 1603.
Come dal ciel precipita (Cum întunericul coboară din cer) este momentul în care Banco vede cum nişte criminali îl străpung cu cuţite spre moarte, însă fiul lui scapă.
Forţa destinului, compusă tot de Verdi a avut premiera, destul de curios, la Petersburg, în Rusia, în 10 noiembrie 1862. Acţiunea se petrece în Spania şi Italia, la mijlocul secolului al XVIII-lea. În actul II, când Leonora descoperă că Don Alvaro este încă în viaţă, se teme pentru siguranţa iubitului ei, se retrage la o mănăstire şi se încredinţează Fecioarei, împlorând-o să-i ierte păcatele. Aria La vergine degli angeli, va fi interpretată de Alina Todea.
Urmează tot o operă de Verdi.
Otello, guvernatorul Ciprului se întoarce pe mare după ce a luptat împotriva turcilor. Cu toată furtuna teribilă, nava, destul de avariată, ajunge la ţărm unde e aşteptată de frumoasa soţie a lui Otello, Desdemona, de curteni şi de popor. Otello, aclamat de mulţime, urcă pe ţărm şi anunţă victoria. Urmează un cor fericit de izbândă — Fuoco di gioia.
Ne întoarcem la Traviata pentru a asculta Si ridesta in ciel aurora, cântat de invitaţii Violetei, care se întorc din sala de dans.
Concertul corului Filarmonicii „Banatul” se încheie cu unul dintre cele mai aplaudate titluri ale curentului verist, Cavalleria rusticana de Pietro Mascagni. Acţiunea se petrece în secolul al XIX-lea, într-un sat din Sicilia. Trebuie să amintim că Regina Coeli este o piesă ecleziastică închinată Fecioarei Maria. De obicei, în locaşurile de cult este cântată în zilele de Paşti. Prelucrarea pentru solistă şi cor a lui Mascagni a făcut-o celebră în toată lumea. Solistă va fi soprana Alina Todea.
La pian – Regina Csermak şi la orgă – Andreea Olariu”.
Mircea Tătaru

Concert simfonic extraordinar Natura | Dirijor: GABRIEL BEBEȘELEA, solist: ANDREI IONIȚĂ - violoncel
2023-02-09 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Natura este primul din seria concertelor dirijate de maestrul GABRIEL BEBEȘELEA din anul în care Timișoara își exercită titlul de Capitală Europeană a Culturii. Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara și violoncelistul ANDREI IONIȚĂ – Solist în Rezidență al Filarmonicii Banatul Timișoara în 2023, vor interpreta Simfonia concertantă op. 8 de G. ENESCU.

În cadrul concertului vocal-simfonic extraordinar vom asculta, de asemenea, Dansuri din Transilvania de B. BARTÓK și Poema Română de G. ENESCU. La cea din urmă compoziție, ne vom bucura și de interpretarea artiștilor lirici ai Corului „Ion Românu” al Filarmonicii Banatul Timișoara.

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Joi, 9 februarie, Filarmonica „Banatul” ne oferă un Concert Extraordinar, dirijat de maestrul Gabriel Bebeşelea. În programul concertului vocal-simfonic sunt lucrări de Enescu şi Bartók. Idee interesantă de a-i alătura într-un concert pe doi dintre cei mai mari compozitori ai istoriei muzicii. S-au născut în acelaşi an, 1881, dar au avut destine diferite. În vremuri mai de demult, amândoi au fost categorisiţi de anumiţi critici dogmatici şi doctrinari, drept doar compozitori naţionali. Ei sunt astăzi nu numai mândria ţărilor lor, dar şi a întregii culturi mondiale.Vom asculta Dansuri din Transilvania de Béla Bartók, Simfonia concertantă pentru violoncel şi orchestră op.8 şi Poema Română op.1 de George Enescu.
Sunt deja celebre Dansurile româneşti ale lui Bartók, dar şi alte lucrări în care el s-a folosit de lunga listă de culegeri folclorice din România şi Ungaria. La fel s-a petrecut cu Sonatina Sz 55 pentru pian scrisă în 1915, unde s-a inspirat din culegerea sa de folclor din Transilvania. Indicativul Sz provine de la numerotarea din catalogul alcătuit de András Szőllősy.
Sonatina conţinea trei mişcări — Allegro (Cimpoaiele), Moderato (Dansul ursului) şi Finale, Allegro vivace. În interior descoperim cinci dansuri, melodii folclorice din Ardeal. Abia după 16 ani, în 1931, făcând doar mici modificări, Bartók a orchestrat lucrarea. I-a dat numele de Dansuri din Transilvania.
Simfonia concertantă a stârnit la vremea primei audiţii o oarecare nedumerire, mai ales din partea criticii. Februarie 1909, data premierei, era târzie, erau deja 8 ani de la finalizarea partiturii. Era cumva împotriva curentului dominant al vremii, nu corespundea cerinţelor muzicii de atunci care emana nelinişte, stârnea sentimente stranii, chiar morbide. Această uriaşă piesă lirică pentru violoncel era expresia echilibrului, calmului, nobleţii şi iubirii. Să menţionăm că aprecierile erau ale criticilor francezi. Prima audiţie, în interpretarea lui Joseph Salmon, s-a petrecut la Paris, sub conducerea dirijorului Gabriel Pierné. Violoncelul, între începutul de baladă nostalgică şi finalul virtuoz, cântă aproape neîntrerupt, fiind însoţit mereu de orchestră, ca o reverberaţie, în consens aproape total. Nu întâlnim, ca în alte lucrări concertante, vreo urmă de opoziţie, de conflict. Mesajul de bunătate şi speranţă din muzica tânărului român, era unul de singulară formulă la început de secol XX. De aici impresia de anacronism. A fost o etapă necesară în evoluţia compozitorului nostru. Joi seara, protagonist va fi violoncelistul Andrei Ioniţă.
Până la apariţia Poemei Române, Enescu a mai scris 4 Simfonii de şcoală, Balada pentru vioară şi orchestră, Uvertura tragică şi o Fantezie pentru pian. Ele nu au număr de opus, dar certifică faptul că avea o înţelegere clară despre problematicile lucrărilor solistice şi despre ale orchestrei. Acum 126 de ani, el obţinea, la 16 ani, prima recunoaştere internaţională. Poema română a fost interpretată de Orchestra Colonne din Paris. Enescu se afla acolo pentru a continua studiile muzicale, începute anterior la Viena. Publicul francez a fost entuziasmat de evocarea romantică a caracterului naţional românesc al lucrării tânărului compozitor şi l-a răsplătit cu aplauze puternice, un lucru remarcabil, ştiut fiind faptul că parizienii erau destul de greu de mulţumit. A fost atunci şi un eveniment senzaţional, care a speriat publicul. La un moment dat, a pătruns în sală un fum dens, manifest al unui incendiu, care s-a dovedit o alarmă falsă. Premiera din România a avut loc la 13 martie 1898 la Ateneul Român din Bucureşti, cu Enescu la pupitrul dirijoral. Ea a fost dedicată Reginei Elisabeta a României. Din motive politice, între anii 1948 şi 1989 a fost interpretată mai rar, şi atunci fără ultima pagină, care prevedea acordurile Imnului Regal Naţional al României, valabil între anii 1884 şi 1948.
Participă corul „Ion Românu” pregătit de maestrul Iosif Todea”.
Mircea Tătaru

Concert simfonic | Dirijor: RADU PAPONIU (SUA)
2023-02-03 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Vineri, 3 februarie 2023, Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara și solistul DRAGOȘ MIHĂILESCU – pian, sub bagheta dirijorală a maestrului RADU PAPONIU (SUA) vor interpreta Concertul pentru pian și orchestră nr. 24, în do minor, KV 491 de W.A. MOZART.

În cadrul concertului simfonic vom audia și Simfonia nr. 2 în mi minor, op. 27 de S. RACHMANINOV.

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru.

„Concertul simfonic de vineri, 3 februarie, va fi condus de la pupitrul dirijoral de maestrul Radu Paponiu. Vom putea asculta Concertul pentru pian şi orchestră în do minor K.V. 491 de Wolfgang Amadeus Mozart şi Simfonia nr. 2 în mi minor, op. 27 de Serghei Vasilievici Rahmaninov.
Concertul pentru pian de Mozart este al treilea dintr-o succesiune rapidă de trei concerte compuse în iarna anului 1785-1786, puţin înainte de premiera celebrei sale opere comice — „Nunta lui Figaro”. Premiera a fost la 7 aprilie la Burgtheater din Viena cu Mozart solist, el conducând orchestra de la pian, cum făcea deseori pianistul Jean-François Antonioli pe vremea când era oaspetele filarmonicii. Beethoven spunea că n-ar putea niciodată să compună un concert atât de frumos. Unii chiar afirmă că s-ar fi inspirat puţin din text pentru compunerea celebrului Concert nr. 3. Şi Brahms a admirat concertul propunându-i Clarei Schumann să-l cânte. Chiar a compus o cadenţă proprie pentru prima parte. Concertul este destul de întunecat, este tragic şi pasional, fiind una din rarele lucrări create de Mozart într-o tonalitate minoră. Solistul concertului va fi pianistul Dragoş Mihăilescu.
Concertul se încheie cu Simfonia a II-a de Rahmaninov. Această masivă simfonie ce se înscrie în tiparele tradiţionale ale simfonismului rus, a fost scrisă în vara anului 1906 şi dirijată de compozitor în februarie, 1908, la St. Petersburg. Dezastruoasa cădere a primei sale simfonii, după care a suferit o serioasă depresie, l-a făcut să abordeze cu teamă premiera. Grijile sale erau nejustificate pentru că simfonia a avut un succes enorm. Mai mult, zece luni mai târziu i s-a decernat pentru această lucrare, premiul Glinka. Ascultând muzica lui Rahmaninov, în mare, se poate afirma că nu a contribuit prea mult la formele şi armoniile de până atunci, dar a oferit multă personalitate, în special prin talentul său extraordinar de melodist. Specificul rusesc caracterizează prin excelenţă muzica sa, dându-i un farmec deosebit. Nefiind internaţionalist, Rahmaninov s-a exprimat pe el însuşi, exercitând o fascinaţie aparte, dovadă că muzica sa a rămas mereu în repertoriul tuturor orchestrelor din lume. Dacă nu avea aceste calităţi menţionate mai sus, ar fi dispărut de mult. Multitudinea de teme şi spiritul romantic al întregii lucrări îi va încânta pe melomanii timişoreni”.
Mircea Tătaru

Recital vocal omagial | Iubire în cuvânt și cânt
2023-02-02 19:00 - 20:30 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
Primul eveniment al Filarmonicii Banatul Timișoara din luna de deschidere a anului de Capitală Europeană a Culturii este un prilej de manifestare a identității naționale prin celebrarea unui mare compozitor și dirijor român – SABIN PĂUTZA, a cărui zi de naștere este pe 8 februarie.

Recitalul vocal Medalion SABIN PĂUTZA are loc joi, 2 februarie 2023, de la ora 19:00, la Centrul Reformat Noul Mileniu, și îi are ca soliști pe CRISTIAN ARDELEAN – bariton, SORINA MUNTEANU – soprană, SILVIANA CÎRDU și RADU ZAHARIA la pian.

Recital cameral | Soliști: OLIVER WELTER (Austria) – voce, chitară, CLARA FRÜHSTÜCK (Austria) – pian
2023-01-30 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Filarmonica Banatul Timișoara, în parteneriat cu Forumul Cultural Austriac, vă invită să luați parte la recitalul cameral Die Winterreise – Medalion Franz SCHUBERT, luni, 30 ianuarie 2023, de la ora 19:00, în Sala Capitol.
Soliști vor fi OLIVER WELTER (Austria) – voce, chitară și CLARA FRÜHSTÜCK (Austria) – pian.
Evenimentul ca fi prezentat de actorul Adrian Jivan.

Concert simfonic | Dirijor: RÓBERT FARKAS (Ungaria), solist: DORU ROMAN – vibrafon
2023-01-27 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Continuă frumoasa colaborare dintre Filarmonica Banatul Timișoara și dirijorul RÓBERT FARKAS (Ungaria), care va pregăti Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul pentru un nou concert de pus în agendă, al cărui solist va fi DORU ROMAN – vibrafon.
În program:
G. MAHLER – Blumine
J. PORTER – Traveling Carnival pentru vibrafon și orchestră
G. MAHLER – Simfonia nr. 1, în re major – Titanul
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Concertul simfonic din 27 ianuarie ne oferă lucrări de Gustav Mahler şi J. Porter. Vom asculta piesa „Blumine” şi Simfonia nr.1 în re major de Mahler şi între ele, Traveling Carnival pentru vibrafon și orchestră de J. PORTER.
Iniţial, prima simfonie a lui Mahler conţinea cinci părţi. Partea a doua, o serenadă cu titlul de „Blumine” (zeiţa florilor) în mişcarea de Andante, a fost scoasă de compozitor după doar trei reprezentaţii. La origine a fost una cele şapte piese de scenă compuse în doar două zile, sub numele de Trompeta din Säkkingen. Se pare că Serenada a fost inspirată de iubirea compozitorului pentru o frumoasă blondă, soprana Johanna Richter. Un episod de iubire şi nimic mai mult. Totuşi, a inclus-o în simfonie. Sunt mai multe posibile motive pentru care a scos această parte, mai apoi. Un motiv important ar fi presa, care socotea că ar fi trivial-dulceagă şi nu s-ar integra firesc în ansamblu, ceea ce urmează să aprecieze şi publicul nostru în debutul programului simfonic. Alt motiv ar fi că cele şase note de început, cântate de trompetă, ar fi identice cu cele şase note ce apar la măsura 61 din finalul Simfoniei întâi a lui Johannes Brahms, în aceeaşi tonalitate – do major. Unii critici au apreciat că muzica din Blumine este mai apropiată de muzica lui Felix Mendelssohn-Bartholdy prin frumuseţe, şarm şi luminozitate, nefiind specifică lui Mahler. Astfel, piesa circulă pe scenele de concert ca lucrare de sine stătătoare.
Mahler a început lucrul la prima sa simfonie în 1884. Pe atunci se afla la Kassel, ca director muzical. Datorită numeroaselor obligaţii ale funcţiei şi concertelor pe care le dirija, nu a terminat-o decât după patru ani. Premiera s-a petrecut la Budapesta, în noiembrie 1889, sub conducerea autorului.
Durează aproape o oră şi necesită un aparat orchestral destul de mare. Privită global ni se impune ca un vast poem simfonic de largă respiraţie. Iniţial, nici nu a fost imaginată ca o simfonie, primul titlu dat de Mahler fiind Poem simfonic în două părţi. Prima parte se compunea din trei mişcări, iar a doua din două. Din prima parte Mahler a înlăturat, aşa cum am arătat mai sus, mişcarea Andante, astfel au rămas doar patru părţi, care vor alcătui Simfonia I. Înainte de această lucrare, Mahler a compus o simfonie pe care a denumit-o Simfonia Nordică, dar pe care a distrus-o, probabil nemulţumit de rezultatul muzical. Simfonia I a fost supradenumita şi Pastorala şi Eroica mahleriană, pentru că este expresia frumuseţii naturii, dar şi voinţa fermă de luptă împotriva a tot ce oprimă idealurile umane. A fost întotdeauna un artist deosebit de exigent, impunând şi celor din jurul său înalte idealuri etice şi artistice, ceea ce i-a adus multe necazuri.
Simfonia a fost denumită „Titanul” ca o aluzie la romanul popular al lui Jean Paul – Titanul, în care protagonistul are doar forţa sa interioară, ca apărare împotriva unei lumi a răului. Concertul va fi dirijat de maestrul Róbert Farkas”.
Mircea Tătaru

Recital de pian KIRA FROLU | Moștenitorii României muzicale
2023-01-26 19:00 - 20:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Vă invităm să luați parte la un minunat recital de pian intitulat Moștenitorii României muzicale. Tânăra și foarte talentata pianistă KIRA FROLU, care a susținut recitaluri în săli de prestigiu din numeroase țări europene, precum Wigmore Hall, Milton Court, St. James’ Piccadilly, St. Martin in the Fields, Londra, Royal Conservatoire of Scotland, Glasgow, Fabrica de piane “Fazioli”, Sacile, dar și Sala Radio, Arcub și Ateneul Roman, București, urcă pe scena Sălii Capitol, joi, 26 ianuarie, de la ora 19:00.
În program:
W. A. MOZART – Fantezia în do minor, k. 475
T. DUMITRESCU – 7 Preludii
F. CHOPIN – Mazurci, op. 24, nr. 1, 2 și op. 33, nr. 2
I. STRAVINSKI – Trei mișcări din Petrușka

Recital de pian la patru mâini | DUO MIHĂILESCU
2023-01-21 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
DUO MIHĂILESCU vă invită la un recital de pian la patru mâini, sâmbătă, 21 ianuarie 2023.

Evenimentul are loc în Sala Capitol a Filarmonicii Banatul Timișoara, de la ora 19:00.

Cei doi muzicieni, soț și soție – DRAGOȘ MIHĂILESCU și MANUELA IANA-MIHĂILESCU, vor interpreta:

W. A. MOZART – Sonata în re major KV 381: Allegro – Andante – Allegro molto
F. SCHUBERT – Divertissement à la hongroise op. 54
S. RAHMANINOV – 6 Piese pentru pian la patru mâini op. 11: Barcarolla, Scherzo, Tema rusă, Vals, Romanza, Slava.

Concert simfonic | Solist: TIBOR REMAN (Germania) - clarinet
2023-01-20 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, condusă de maestrul RADU POPA, are un invitat special vineri seara. Considerat ca fiind, poate, cel mai bun clarinetist român, stabilit acum în Germania, TIBOR REMAN va urca pe scena Sălii Capitol, de la ora 19:00.
În program:
C. M. VON WEBER – Invitație la vals
C. M. VON WEBER – Concertul pentru clarinet și orchestră nr. 1 în fa minor, op. 73
A. DVOŘÁK – Simfonia nr. 9 în mi minor, op. 95, B. 178 – Din lumea nouă
În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Un program romantic, vineri 20 ianuarie. Sub bagheta dirijorală a maestrului Radu Popa vom asculta Invitaţie la vals de Carl Maria von Weber, Concertul pentru clarinet şi orchestră nr.1 în fa minor, op. 73 tot de Weber şi Simfonia nr. 9 – Din lumea nouă de Antonin Dvoŕák.
Carl Maria von Weber, pianist, dirijor şi compozitor, s-a afirmat în domeniul teatrului muzical ca cel mai important compozitor de opere, fiind denumit creatorul operei romantice germane. Prima lui operă compusă pe când locuia la München se numea Forţa dragostei şi a vinului. Nu se ştie cum, dar partitura s-a pierdut. La câteva luni de la căsătorie, Carl Maria compune pentru soţia sa, Caroline, o lucrare pentru pian în formă de rondo cu titlul Invitaţie la dans. Ea a circulat mai apoi şi cu titlul de Invitaţie la vals, frumos, dar nu original. John Warrack, critic muzical englez, spunea printre altele că este primul şi cel mai strălucit şi poetic exemplu de vals de concert romantic. Chiar Weber a descris tematica lucrării înfiripată în mintea sa în timp ce compunea. La un bal, un domn este atras de o frumoasă doamnă. Îi adresează invitaţia de a dansa şi ea acceptă. Conversează frumos împreună şi îşi ocupă locul pentru dans. La final îşi mulţumesc înclinându-se, se retrag lăsând amintirea unei experienţe emoţionante. În 1841, Hector Berlioz, mare admirator al lui Weber, este rugat ca pentru reprezentaţia operei Freschütz la Paris, să orchestreze lucrarea şi să o introducă în formă de balet în actul doi. Era o practică destul de frecventă de a se introduce balet în operă. Deşi la început refuză să intervină, mai apoi cedează, dar orchestrează dansul, scrupulos tehnicii originale a lui Weber. Adică nu dorea să afirme propria manieră de compoziţie. Acolo, în actul doi, apare denumirea de Invitaţie la vals. Baletul mai capătă o denumire în 1911. Michel Fokine, cu prenumele adevărat de Mihailovici, mare dansator şi coregraf rus, a folosit orchestraţia lui Berlioz pentru un balet dansat de trupa celebră a lui Diaghilev. Atunci a căpătat numele de Spectrul trandafirului.
Heinrich Joseph Bärmann era considerat, la începutul secolului al XIX-lea, drept Rubini al clarinetului. Rubini era un tenor italian plin de calităţi, în mare vogă la vremea aceea. Devenind foarte buni prieteni, Weber şi Bärmann au colaborat la multe proiecte muzicale. Cele trei lucrări concertante pentru clarinet au fost dedicate lui Bärmann. Întâlnim în concertul nr. 1 un sunet deosebit de inspirat de orchestră, alături de partitura dramatică şi plină de culori şi virtuozitate a clarinetului. A fost finalizat în doar o lună şi se spune că prima parte, cu orchestraţie cu tot, a fost compusă într-o singură zi! Din păcate, a trăit doar 39 de ani, fiind bonav de tuberculoză. Solistul concertului de vineri va fi clarinetistul Tibor Reman.
Pe drept cuvânt, această nestemată a muzicii romantice, care este simfonia Din lumea nouă rezumă şi esenţializează faptul că Dvořák a fost un mare mediator de tradiţii între o epocă ce apune şi alta care apare, redând în acelaşi timp o vădită autonomie stilistică. Simfonia a IX-a încununează toate simfoniile sale anterioare şi se afirmă ca o mare sinteză între substanţa tematică proprie, concepută în gen popular, şi exigenţele ample ale formelor cu dezvoltările lor. Simfonia a fost orchestrată magistral de către Dvořák, structura şi elementele tematice fiind astfel puse în evidenţă în mod strălucit. La 4 ianuarie, 1896, ea a cunoscut un succes extraordinar la Praga, fiind prezentată în concertul inaugural al Filarmonicii Cehe”.
Mircea Tătaru

Concert simfonic educativ (12-18 ani)
2023-01-20 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Dirijorul permanent al Filarmonicii Banatul Timișoara, RADU POPA, transformă o parte din repetiția generală a concertului simfonic de vineri seara într-un concert educativ. Totul, pe înțelesul copiilor și tinerilor de 12-18 ani, care vor să afle secretele unui concert de succes.
Evenimentul are loc vineri, 20 ianuarie 2023, de la ora 11, atunci când orchestra va interpreta Simfonia nr. 9 în mi minor, op. 95, B. 178 – Din lumea nouă de A. DVOŘÁK.

Concert de Ziua Culturii Naționale | Orchestra Facultății de Muzică și Teatru
2023-01-15 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Ziua Culturii Naționale va fi marcată, la Filarmonica Banatul Timișoara, printr-un concert susținut de membrii Orchestrei Facultății de Muzică și Teatru din cadrul Universității de Vest. Dirijorul concertului va fi CRISTIAN SPĂTARU, iar solist va fi PETER TRADNIK – pian.
În program:
I. IVANOVICI – Valurile Dunării
L. VAN BEETHOVEN – Concert pentru pian și orchestră nr. 1 în do major, op. 15
E. GRIEG – Suitele Peer Gynt nr. 1 și 2.

Recital educativ | Muzică din desene animate (2-7 ani)
2023-01-14 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Copiii cu vârste între 2 și 7 ani au parte, sâmbătă, 14 ianuarie, de la ora 11:00, de un program special: Muzică din desene animate. Un recital educativ de care se vor bucura, cu siguranță, și părinții care îi însoțesc.
Soliști:
BOGDAN PREDA – flaut
EMŐKE FANCSALI – oboi
ANA DAVID – vioară
BENIAMIN CHIRCĂ – violoncel
ANDREEA OLARIU – pian
Aranjamente realizate de Cristian Spătaru
Prezentator: Ionuț Marian Pîrvulescu – actor

Concert simfonic | Dirijor: GABRIEL VOICU (Germania), solist: MĂDĂLIN VOICU jr. – pian
2023-01-13 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, condusă de GABRIEL VOICU (Germania), și solistul MĂDĂLIN VOICU jr. – pian vă invită la un concert simfonic cu un încântător program artistic:
A. MOZART – Uvertura la opera Clemența lui Tito
VAN BEETHOVEN – Concertul pentru pian și orchestră nr. 1 în do major, op. 15
A. MOZART – Simfonia nr. 40 în sol minor, K. 550
În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Sub bagheta dirijorală a maestrului Gabriel Voicu vom asculta un concert de muzică clasică, cu lucrări de Mozart şi Beethoven. Este vorba despre Uvertura la opera „Clemenţa lui Tito” de Wolfgang Amadeus Mozart, Concertul pentru pian şi orchestră nr. 1 în do major, op. 15 de Ludwig van Beethoven şi Simfonia nr. 40 în sol minor, K.V. 550 de Mozart.
În ultimul an al vieţii, Mozart primeşte comanda de a compune o operă care să fie prezentată la sărbătoarea încoronării împăratului Boemiei, Leopold al II-lea de Habsburg-Lorena. Proiectul trebuia să-l primească Salieri, dar cei care-l sprijineau de puţină vreme pe Mozart, au fost mai puternici. Astfel, reprezentanţii Boemiei au semnat un contract cu impresarul Guardasoni pentru o operă de celebrare. Cum încoronarea era prevăzută pentru 6 septembrie 1791, Mozart, care era în lucru la opera „Flautul fermecat”, avea doar 18 zile. Astfel s-a născut opera „Clemenza di Tito”, o dramă nobilă şi solemnă, după un text al lui Metastasio scris în 1734. Opera a fost departe de calitatea „Flautului fermecat”, Alfred Einstein scriind că subiectul era prea artificial şi protagoniştii erau mai mult marionete decât personaje adevărate. Uvertura este în stil clasic, deschisă de solemne unisoane întrerupte de pauze, apoi dezvoltându-se în tema întâi, tema a doua mai cantabilă şi tema a treia în tempo fugat. Este o tipică opera seria, care se referă la seriozitate şi stil nobil italian ce a predominat în Europa între 1710 şi 1770.
În 1787 Beethoven s-a transferat pentru un timp la Viena pentru a-şi construi o carieră muzicală serioasă. Acolo a studiat un timp cu Wolfgang Amadeus Mozart. În 1792 s-a mutat definitiv în marele oraş al muzicii, unde s-a pregătit cu Joseph Haydn, de unde şi influenţa stilistică a concertului în si bemol major. A rămas acolo până când s-a stins din viaţă, în 1827, la 57 de ani. Apariţie mai rară pe scenele de concert, această primă lucrare concertantă pentru pian a lui Beethoven, este, de fapt, al doilea concert. Confuzia vine de la faptul că a fost primul concert publicat. Și dacă nu am cunoaşte acest amănunt, tot l-am denumi al doilea, pentru că primul concert, în si bemol major, este clar influenţat de Haydn şi Mozart, celebrii lui înaintaşi. Concertul pe care îl vom asculta este propria voce a lui Beethoven, cu ideile melodice specifice, o abordare muzicală cu totul aparte faţă de celălalt concert ce pare doar o schiţă de salon.
Nefiind cunoscut, să îl prezentăm drept o structură tipică de concert clasic, în trei părţi, contrastante între ele prin tempo şi caracter. Prima parte este structurată precum un marş militar. Este în formă de sonată, cu o cadenţă solistică în manieră de virtuozitate, şi o codă. Partea a doua este într-o tonalitate mai îndepărtată, la bemol major, în măsură ternară. Conţine mai multe teme. Un nou contrast major faţă de prima parte, partea a treia se distinge cu mult umor, puţin ironic şi răutăcios. Interesant este că a compus această ultimă parte într-o după-amiază, cu două zile înainte de premieră. În mare grabă au sosit patru copiatori de note să pregătească partiturile pentru fiecare instrument al orchestrei. La pian a fost compozitorul. Deşi Beethoven a scris aici două cadenţe, deseori interpreţii îşi improvizează cadenţe proprii pentru a-şi arăta calităţile. Solistul de vineri va fi pianistul Mădălin Voicu jr.
Ultima lucrare din concert, superbă capodoperă, aparţine lui Mozart. Simfonia pe care o vom asculta în încheierea concertului orchestrei simfonice a filarmonicii, face parte din Marea trilogie finală, ultimele simfonii ale genialului compozitor. Deşi este cea mai populară, nu este şi cea mai veselă, ba este sumbră şi chiar dramatică pe alocuri. Nu putea fi altfel dacă ne gândim că începuse lucrul la ea doar cu opt zile după moartea fetiţei sale. Nu este întâmplător că tonalitatea este minoră şi că trei din cele patru părţi sunt structurate în formă de sonată, o expresie superioară a gândirii muzicale, unde Mozart a putut să dea expresie încordării interioare, zbuciumului şi a tensiunii în care trăia. Deasupra acestor trăiri, însă se observă cu uşurinţă eleganţa spiritului, stilul său ce tinde spre lumină şi prospeţime”.
Mircea Tătaru

Concert simfonic extraordinar | Dirijor: SASCHA GOETZEL, solist: MÁTÉ SZÜCS – violă
2023-01-06 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Primul eveniment al Filarmonicii Banatul din anul în care Timișoara devine Capitală europeană a Culturii este un concert simfonic extraordinar, ce îi are ca invitați pe dirijorul SASCHA GOETZEL și pe solistul MÁTÉ SZÜCS – violă. Împreună cu Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timșoara propun spre audiție:
ENESCU – Rapsodia română nr. 1 în la major, op. 11
BARTÓK/ MIKLÓS RAKOS – Concertul pentru violă și orchestră în la minor, Sz. 129, BB 128 (p.a.)
BRAHMS – Uvertura pentru o sărbătoare academică, op. 80
BARTÓK – Dansuri populare românești nr. 1, 5, 6, 7
FAURÉ – Pavana, op. 50
BRAHMS – Dansurile ungare nr. 1, 3 şi 5
T. BREDICEANU – Patru dansuri românești nr. 4 – Brâul

În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„La mulţi ani 2023, an în care Timişoara noastră este Capitală Europeană a Culturii! Concertul de deschidere al acestui onorant eveniment al oraşului este Concertul Extraordinar din 6 ianuarie, o continuare a minunatului concert de Revelion. Maestrul Sascha Goetzel, care nu a mai dirijat în Timişoara din 9 iunie 2006, ne propune un program al bucuriei şi fericirii! Iată ce vom asculta: Rapsodia română nr. 1 în la major, op. 11 de George Enescu, Concertul opentru violă şi orchestră în la minor de Béla Bartók/Miklós Rakos, Uvertura Academică, op.80 de Johannes Brahms, Dansuri populare româneşti (nr. 1 ,5, 6 şi 7) de Bartók, Pavana, op. 50 de Gabriel Fauré, Dansurile ungare nr.1, 3 şi 5 de Brahms şi Brâul din Patru dansuri româneşti de Tiberiu Brediceanu.
De unde Rapsodia nr. 1 a căpătat o asemenea popularitate de-a lungul deceniilor, nu numai în România, ci în toată Europa, cum a devenit în conştiinţa noastră al doilea imn naţional? În prag de secol XX, într-o perioadă post romantică, Enescu a reuşit să se afirme în lumina artei, lumea de dor şi sensibilitate a rapsozilor populari, a cântecului autohton. Cu arta sa genială a profitat din plin de filoanele nepreţuite ale muzicii plaiurilor sale originare, neatinse încă de mijloacele de prelucrare ale muzicii culte. Chiar dacă Rapsodia, în simplitatea ei, faţă de ansamblul extraordinarei profunzimi a creaţiei enesciene, este considerată de muzicologii români doar un mic simbol al spiritualităţii sufletului nostru, trebuie să recunoaştem că este considerată peste tot o emblemă românească datorită faptului că este atrăgătoare şi foarte directă, fără alambicuri şi aluzii îndepărtate. Compozitorul şi muzicologul Pascal Bentoiu, la pagina 52 a lucrării sale Capodopere Enesciene editată de Editura Muzicală în 1984, scria despre Rapsodie: „[…] diabolic de bine orchestrată şi însăilată, atrăgătoare la culme prin vivacitatea şi continuitatea ritmică ne-agresiv exotică, atâta cât poate accepta şi digera orice om respectabil de pe planeta asta”.
Când a început să compună remarcabilul concert pentru violă, Bartók se afla suferind de leucemie, în stadiu terminal. Pe atunci locuia în Saranac Lake, New York. William Primrose, unul dintre cei mai mari violişti ai vremii, i-a scris mai multe scrisori în care îl ruga să compună pentru el un concert. Aceasta, în iarna lui 1944. S-a apucat să-l compună în iulie 1945, iar la 8 septembrie i-a scris lui Primrose că mai are doar orchestraţia de realizat. Nu era adevărat. Erau doar schiţe. La mai puţin de trei săptămâni Bartók se stinge din viaţă. Prietenul său apropiat, Tibor Serly, s-a străduit să finalizeze lucrarea. Aceasta a suferit diverse modificări datorate lui Peter Bartók, Paul Neubauer şi Csaba Erdélyi. Vineri vom asculta varianta aranjată de Miklós Rakos. Premiera a fost la 2 decembrie 1949 la Minneapolis, sub coducerea lui Antal Doráti. Desigur, solist a fost William Primrose. De remarcat finalul, un dans vesel, în formă de rondo, mai mult românesc decât maghiar. Solist va fi violistul Máté Szücs.
După cum se observă Brahms şi Bartók apar pe afiş de două ori.
Prima lucrare a lui Brahms este Uvertura Academică. În anul în care vizitase Timişoara, 1879, Brahms primise titlul de doctor honoris causa oferit de Universitatea de filozofie din Breslau. Amintindu-şi cu drag de atmosfera şi spiritul universitar pe care el însuşi l-a trăit ca student în cetatea universitară din Göttingen, Brahms a dăruit un răspuns muzical titlului oferit, compunând în vara lui 1880 Uvertura Academică. Titlul uverturii se referă la spiritul universitar, la viaţa şi cântecele studenţeşti şi nicidecum la ceea ce unii înţeleg prin cuvântul academism, adică structuri închistate şi spirit încorsetat.
Aceste consideraţii sunt întărite de bogatul material tematic, de o structură a formei îndepărtată puţin de la schema tiparului clasic al uverturii şi mai ales de cântecele studenţeşti citate evident. Găsim citate din cântecul studenţesc Am construit un falnic sălaş, apoi un altul pe un text care se intitulează Înalţ cântecul cântecelor, sau o veche melodie de sorginte universitară denumită Cântecul „bobocilor”. Finalul se bazează în întregime pe arhicunoscutul imn al studioşilor din lumea întreagă — Gaudeamus igitur. În fapt, Academica evidenţiază cu umor şi degajare jovială lumea studenţiei. Ceea ce este interesant de remarcat este faptul că deşi lucrarea este senină, calmă şi luminoasă, în cea mai mare parte a ei, Brahms foloseşte tonalităţi minore, utilizate de compozitori în general pentru tristeţe, melancolie, tragism. Încă un semn al măiestriei sale de compozitor.
Dansurile populare româneşti sunt o suită de 6 dansuri culese şi orchestrate pentru vioară şi un mic ansamblu, compuse de Bartók în 1915 şi finalizate în 1917.
Iată numele dansurilor — Jocul cu bâta, Brâul, Pe loc, Buciumeana, Poarga Românească şi Mărunţel.
Pavana este o lucrare scurtă compusă de Fauré în 1887. A fost scrisă iniţial pentru pian, dar azi se cunoaşte mai mult versiunea pentru orchestră, uneori executată şi cu cor. A fost interpretată în premieră în 25 noiembrie la Concertele Lamoureux. De atunci a devenit foarte populară. Câţiva compozitori mai tineri au luat drept exemplu structura de pavană, introducând-o în lucrările lor. Claude Debussy în Suita bergamască, Maurice Ravel în Pavane pour une infante défunte şi în Ma mére l`oye.
Anul trecut s-au împlinit 145 de ani de la naşterea muzicianului Tiberiu Brediceanu, compozitor, muzicolog şi folclorist. A fost o figură importantă a vieţii socio-culturale de la începutul secolului al XX-lea, în România. A fost director al Operei Române din Bucureşti, între anii 1941 şi 1944.
În anul 1951 a compus Patru dansuri simfonice pentru orchestră mare, lucrare cântată pe toate scenele simfonice româneşti. În încheierea concertului de vineri seara vom asculta al patrulea dans — Brâul.”
Mircea Tătaru

Concert extraordinar de Anul Nou | Soliști: NARCISA BRUMAR – soprană, CRISTIAN BĂLĂȘESCU - tenor
2022-12-30 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
În prag de Anul Nou, Orchestra simfonică și Corul “Ion Românu” ale Filarmonicii Banatul Timișoara, alături de invitata NARCISA BRUMAR – soprană, CRISTIAN BĂLĂȘESCU – tenor, v-au pregătit un program festiv, în cadrul căruia vor fi interpretate lucrări ale compozitorilor C. M. von WEBER, J. STRAUSS, E. WALDTEUFEL, B. SMETANA, A. HOPKINS, F. LEHAR, C. ORFF, G. VERDI etc. Dirijorul concertului va fi RADU POPA, iar dirijorul corului va fi IOSIF TODEA.

Concert simfonic | Invitat: DAVID CRESCENZI (Italia) - dirijor
2022-12-23 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Maestrul DAVID CRESCENZI (Italia), fost colaborator al Teatrului Operei din Cairo, Egip, fost Maestru de Cor la Teatrul Carlo Felice din Genova, colaborator al Operei din Düsseldorf, al Operei Naţionale Române Timişoara, Director Artistic la Opera Națională Română din Cluj și Dirijor colaborator permanent la Opera Națională Română din Iași, va dirija Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, în cadrul concertului simfonic de vineri, 23 decembrie, ce va avea loc de la ora 19:00, în Sala Capitol.
În program:
I. CEAIKOVSKI – Suita Spărgătorul de nuci, op. 71
GOUNOD – Balet din opera Faust
VERDI – Balet din opera Macbeth
PONCHIELLI – Dansul orelor
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mrcea Tătaru:
„În aşteptarea minunatelor sărbători ale Crăciunului, Filarmonica Banatul ne pregăteşte o feerică seară muzicală, un program de dansuri şi balete celebre din opere. Dirijor va fi maestrul David Crescenzi, un muzician dăruit în special scenelor de operă. În program, Suita „Spărgătorul de nuci” op.71, de Piotr Ilici Ceaikovski, Balet din Opera „Faust” de Charles Gounod, Balet din opera „Macbeth” de Giuseppe Verdi şi Dansul orelor de Amilcare Ponchielli.
Concertul se va deschide cu Suita „Spărgătorul de nuci”. Este vorba despre un extras de 6 piese din baletul-feerie în două acte şi trei tablouri după un subiect al lui Alexandre Dumas, care l-a prelucrat după basmul lui E. T. A. Hoffmann. Totul porneşte de la un spărgător de nuci primit cadou de Crăciun de micuţa Maria. Văzând cât de mult ţine aceasta la cadou, băieţii răutăcioşi iau spărgătorul şi îl strică. Neputând să doarmă de grija micii unelte, Maria se furişează în camera unde era aceasta şi de aici începe însufleţirea tuturor păpuşilor şi obiectelor. Bineînţeles, spărgătorul de nuci se transformă într-un prinţ frumos. De fapt, este o alegorie a vieţii omeneşti cu bune şi rele. În istoria muzicii mai întâlnim legarea simfonismului cu subiectul marionetelor însufleţite: Cutia cu jucării compusă de Claude Debussy sau Petruşca lui Igor Stravinski.
Faust, compusă de Gounod, este cea mai ilustră manifestare a tipului de operă romantică franceză tradiţonală. Între cele 12 opere compuse de Gounod, Faust, este cea mai valoroasă şi reprezentativă a perioadei respective. Libretul a fost realizat după binecunoscuta dramă a lui Johann Wolfgang von Goethe. De fapt, această tragedie a lui Faust se cunoştea bine, de ani buni, din reprezentările teatrale, mai ales versiunea lui Michel Carré. De la acesta, Gounod a luat cadrul structural, incluzând şi multe elemente din drama lui Goethe. La 10 ani după realizare, compozitorul a fost rugat să compună şi o scenă de balet, special pentru reprezentarea operei la Paris, în 1869. Iată, în câteva cuvinte, unde a plasat el scena baletului, devenit mai apoi celebră în lumea muzicii. Vrând să-l facă a uita dragostea Margaretei, Mefisto îl conduce pe Faust în imperiul lui – împărăţia umbrelor. Dansul fantastic în care i se perindă în faţa ochilor femei deosebit de frumoase, nu-l poate amăgi. El nu poate uita icoana blândă şi curată a iubitei lui. Baletul teribil este denumit Noaptea Walpurgiei. Mai târziu, muzica baletului a fost structurată în 7 momente şi publicată drept o lucrare de sine stătătoare pentru a fi accesibilă scenelor de concert.
Următoarea lucrare este tot o muzică de balet. De data aceasta, este din opera Macbeth de Verdi. Această operă în patru acte, pe un libret de Francesco Maria Piave, este bazată pe drama cu acelaşi nume a lui William Shakespeare.
În dramă este descrisă ascensiunea lui Macbeth, după decesul Reginei Elizabeth, în 1603. Cum s-ar spune azi, este o poveste horror, pentru că există legături între nişte vrăjitoare şi Lady. Degeaba se încearcă a le înfrâna puterea magică, legătura dintre ele se extinde. Momentul baletului se petrece când vrăjitoarele se adună în jurul unui cazan într-o peşteră întunecată şi începe un vals infernal.
De compozitorul Ponchielli au auzit mai mult iubitorii de operă, pentru că lucrarea cea mai vestită a sa este opera Gioconda, des reprezentată şi la Timişoara. S-a născut aproape de Cremona, Italia, în orăşelul Paderno Fasolaro, azi Paderno Ponchielli, la 31 august 1834. În 1881, a fost numit maestro di capella la Catedrala din Bergamo şi, în acelaşi an, profesor de compoziţie la Conservatorul din Milano, unde i-a avut elevi pe Giacomo Puccini şi Pietro Mascagni. A murit de pneumonie în 1886. La Gioconda, operă în patru acte, se bazează pe subiectul dramei lui Victor Hugo. A fost compusă în 1876 şi a suferit câteva revizuiri. Acţiunea se petrece la Veneţia în secolul al XVII-lea. În actul III, în salonul palatului nobilului Alvise sosesc oaspeţii la petrecerea pe care acesta o organizase. În cinstea lor, Alvise pregătise un balet-surpriză — Dansul orelor. Atât de reuşită este muzica pe care o vom asculta în încheierea serii de vineri, încât a fost folosită în 1940 de studiourile Walt Disney în filmul „Fantasia” şi, mai apoi, în diferite lucrări vocale de popularitate”.
Mircea Tătaru

Concert extraordinar de colinde
2022-12-22 19:00 - 21:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
În apropierea Crăciunului, Corul “Ion Românu” al Filarmonicii Banatul Timișoara a pregătit un program special pentru a marca așa cum se cuvine sărbătoarea Nașterii Domnului. Astfel, joi, 22 decembrie, de la ora 19:00, va avea loc un concert extraordinar de colinde în Sala Capitol. Dirijorul corului este maestrul IOSIF TODEA.
În program lucrări de: DANGA, A. STOIA, V. TEODORIAN, GH. CUCU, T. POPOVICI, N. MOLDOVEANU, AL. PAŞCANU, I. MICLEA, I. D. CHIRESCU, FR. HUBIC, N. LUNGU, R. GEORGESCU, ST. OLARIU, M. BÎRCĂ, M. WILBERG, A. ADAM, P. A. YON, ST. ADAMS.

Concert extraordinar de colinde
2022-12-21 19:00 - 20:30 | Casa de Cultură Dumbrăvița, Str. Codrului, Dumbrăvița, Timiș, 307160, România
Corul “Ion Românu” al Filarmonicii Banatul Timișoara vă invită miercuri, 21 decembrie, de la ora 19:00, la Casa de Cultură Dumbrăvița, să luați parte la un concert extraordinar de colinde ce ne va introduce în atmosfera magică a sărbătorilor.
Sub bagheta dirijorului IOSIF TODEA, corul va interpreta colinde alese din repertoriul românesc și internațional.
Soliști:
ROXANA ZAHARIA – soprană
LUCIAN ONIȚA – bas
ADRIAN SÎNMĂRTEAN – percuție
REGINA CSERMAK – pian
FILIP SEBEȘAN – orgă
În program, lucrări de: GH. DANGA, V. TEODORIAN, GH. CUCU, T. POPOVICI, I. MICLEA, D.G. KIRIAC, AL. PAŞCANU, N. LUNGU, R. GEORGESCU, M. BÎRCĂ, M. WILBERG, A. ADAM, P. A YON, ST. ADAMS, H. SIMEONE.

Recital cameral dedicat Zilei Minorităților
2022-12-18 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Într-un oraș multicultural și multietnic, Filarmonica Banatul Timișoara marchează Ziua Minorităților printr-un recital cameral, duminică, 18 decembrie, de la ora 19:00, în Sala Capitol, atunci când pe scenă vor urca LAURA RISTIĆ ROMAN – vioară, MARKO RISTIĆ – acordeon, SORIN PETRESCU – pian, SORIN DOGARIU – pian.
În program:
NEBOJŠA ŽIVKOVIĆ – Srpska igra
MYKOLA LYSENKO – Cântec popular ucrainean
BOJAN IKONOMOV – Daichovo Horo
RICHARD W. OSCHANITZKY – Lamento
– Wanderlied
GABRIEL ALMASI – Hungarian Trance (p. a. a.)
DIMITRIE CANTEMIR – Peșrev
BÉLA BARTÓK – Două cântece slovace
THEODOR ROGALSKI – Rapsodia țiganilor
ARNO BABAJANIAN – Elegia
ALFONSO CASTALDI – Trei cântece italiene
BÉLA KOVÁCS – Shalom alekhem, rav Feidman!

Recital de pian DRAGOȘ MIHĂILESCU
2022-12-15 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Ne lăsăm purtați de acordurile pianului, un instrument de o eleganță aparte, ce își are originile la începutul anilor 1700, în cadrul unui recital susținut de DRAGOȘ MIHĂILESCU, joi, 15 decembrie, de la ora 19:00, în Sala Capitol.
S. BACH – Toccata în mi minor, BWV 914
BACH/BUSSONI – Nun komm, der Heiden Heiland, BWV 659
BACH/BUSSONI – Ich ruf zu Dir Herr Jesu Christ
BACH/HESS – Preludiu coral din cantata BWV 147, Jesus, bleibet meine freude
BACH/PETRI – Sheep may safely graze
BACH/BUSSONI – Toccata, aria și fuga BWV 564 în do major

Recital educativ | MIRACOLUL MUZICII PENTRU BEBELUȘI
2022-12-15 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Mămicile și bebelușii sunt invitați să ia parte la un recital educativ susținut de solistele MARTA CHIȘ – vioară și MIHAELA FAUR – harpă. Lucrările alese sunt potrivite pentru bebeluși de 0-2 ani.
MENKEN – Frumoasa și bestia
STRAUSS – Sânge vienez
KREISLER – Frumosul rozmarin
von PARADIS – Siciliana
SAINT SAENS – Fantezia
TOURNIER – Două preludii romantice
PIAZZOLA – Libertango
MONTI – Czardas

Concert simfonic extraordinar | Invitați: CRISTIAN MĂCELARU – dirijor, ROXANA CONSTANTINESCU - mezzosoprană
2022-12-14 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Maestrul CRISTIAN MĂCELARU, câștigător în anul 2020 al Premiului Grammy la categoria „Cea mai bună interpretare instrumentală solo”, dirijor principal al renumitei orchestre WDR Sinfonieorchester din Köln și director artistic al Orchestrei Naționale a Franței, va dirija Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, miercuri, 14 decembrie, de la ora 19:00.
Atunci, pe scena Sălii Capitol va urca și mezzosoprana ROXANA CONSTANTINESCU, renumită pentru complexitatea muzicalității sale, pentru capacitatea ei de a aborda stiluri diferite cu aceeași frumusețe, devotament și onestitate. A concertat, printre altele, la Konzerthaus Wien, Luxembourg Philharmonie, Laeiszhalle Hamburg și Essen Philharmonie.
În program:
DVOŘÁK – Legendele nr. 4 și 6, op. 59, B. 122
ELGAR – Tablouri marine, op. 37
STRAUSS – Poemul simfonic Moarte și transfigurație
WAGNER – Preludiul la opera Tannhäuser
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Concertul simfonic extraordinar din 14 decembrie va fi condus de la pupitrul dirijoral de maestrul Cristian Măcelaru. În program: Legendele nr.4 şi 6 compuse de Antonin Dvořák, Sea pictures op.37 de Edward Elgar, Poemul simfonic „Moarte şi Transfiguraţie” de Richard Strauss şi Preludiu la opera „Tannhäuser” de Richard Wagner.
La începutul anului1881, Dvořák realizează un grup de piese la patru mâini numit Legende. În 1880, chiar cu puţin înainte de a finaliza Simfonia a VI-a, i-a scris editorului său, Fritz Simrock, despre planul său de a termina acest ciclu în numai o lună. Nu a reuşit decât spre finele lui martie 1881 să realizeze versiunea pentru pian. Unele părţi le-a finalizat în Praga, altele în oraşele Vysoká şi Přibrami. Denumită Duet pentru pian, lucrarea a fost publicată de Simrock în vara lui 1881. Tot atunci, compozitorul realizează şi o versiune pentru orchestră, în care fiecare piesă este orchestrată cu diferite particularităţi. În 1882 a avut loc, la Praga, premiera a trei părţi, anume 1, 3, şi 4, iar mai târziu, la Viena, părţile 2, 5 şi 6.
Lucrarea a fost dedicată criticului Eduard Hanslick, un mare admirator al ciclului. Maestrul Măcelaru a ales din acest ciclu Legendele 4 şi 6.
Singurul ciclu de cântece compuse de Elgar pentru voce şi orchestră este Sea Pictures, traduse aproximativ — Tablouri marine. În 1844, el a compus o lucrare pentru soprană şi pian cu această denumire. În 1898, Conducerea Festivalului Norwich din Anglia i-a cerul să compună o lucrare pentru un solist vocal. Acesta era un vechi festival născut în 1824, care îi invita pe cei mai faimoşi artişti, instrumentişti, compozitori şi dirijori. Dacă pe atunci programau doar muzică clasică, mai apoi şi-au diversificat ţinta incluzând în festival şi muzică contemporană, de dans, de varietăţi şi chiar muzică pentru cei mici. Elgar, pe aripile succesului cu Variaţiunile enigma, a orchestrat Sea Pictures pentru acest festival, bazându-se pe poemele a cinci autori diferiţi. S-a străduit să prezinte marea, oceanul, în diferite ipostaze, stări de spirit. Cântecele sunt despre frumuseţe, despre tentaţiile mării, despre simbolism şi despre pericole. I s-a părut corect să rearanjeze textul vocal pentru o mezzosoprană în loc de soprană.
La premiera din 1899, la festival, solista vocală a fost îmbrăcată în sirenă!
În seara de vineri, solistă va fi mezzosoprana Roxana Constantinescu.
Richard Strauss a conferit valoare poemului simfonic nu numai prin alegerea subiectelor — principiul călăuzitor în muzica cu program — dar şi prin valoarea extraordinar de sugestivă a muzicii sale. În cazul poemului pe care îl vom asculta, trebuie să subliniem faptul că subiectul este un produs al fanteziei compozitorului şi nu evocă vreo întâmplare nefericită trăită de acesta, după cum el însuşi mărturisea. Se pare că în acea vreme, 1888-1889, Strauss, deşi era un temperament robust, a fost influenţat, ca şi Wagner, de citirea operelor unor filosofi pesimişti, printre care şi de lucrările lui Schopenhauer. „Moarte şi Transfiguraţie”, lucrare dedicată prietenului său Friedrich Rosch, descrie starea şi gândurile unui om în vârstă, bolnav, aflat pe patul de moarte. În fapt, muzica ne vorbeşte deosebit de sugestiv despre aducerile aminte ale eroului, despre aspiraţiile şi eşecurile sale. Într-o cămăruţă unde arde o lumânare, zace un bătrân aşteptându-şi sfârşitul, iar în starea febrilă, prin mintea sa semiconştientă se derulează înapoi, pagină cu pagină, viaţa sa. Revede copilăria, bătăliile tinereţii, idealurile, lucrurile şi faptele inutile, iluziile, confruntările cu duşmanii nemiloşi. Permanent asistăm la pendularea, oferită prin intermediul muzicii, de la starea fizică ce se degradează continuu până la moarte, de la stările psihice născute din amintiri şi gânduri, până la transfigurarea finală. Muzica poemului este de profundă simţire, este remarcabilă prin plasticitate şi expresivitate, răspândind o atmosferă de solemnitate şi măreţie.
Opera a cărei uvertură o vom asculta la finalul concertului, are ca subiect o legendă medievală, dar cu trimiteri clare în actualitatea timpului lui Wagner. Se întâlnesc poveştile tipice ale cavalerilor din timpurile medievale intersectate cu aluzii la mitologia greacă, pietatea creştină şi unele idei de resemnare umană ascunse sub mantia indignării virtuoase. Pe scurt, este vorba despre cavalerul menestrel Tannhäuser şi lupta sa de a alege între tentaţiile plăcerilor voluptăţii desfrânate oferite de împărăţia lui Venusberg şi spiritualitatea personificată de pura Elisabeta, nepoata prinţului Turingiei. Uvertura compusă după naşterea operei, este un rezumat concentrat al subiectului având toate elementele prezente ale întregii lucrări. Este una dintre cele mai complexe şi, totodată, dificile uverturi ale lui Wagner. Premiera operei s-a petrecut în 1845, la Teatrul Regal din Dresda, dar printre primele puneri în scenă, după Riga, Praga şi New York urmează Timişoara, la 13 ianuarie 1866″.
Mircea Tătaru

Concert simfonic | Invitați: RÓBERT FARKAS (Ungaria) – dirijor, SZYMON NEHRING (Polonia) – pian
2022-12-09 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, alături de SZYMON NEHRING (Polonia) – pian (unul dintre cei mai talentați și promițători pianiști ai tinerei generații din Polonia și singurul polonez care a câștigat Premiul I la Concursul Internațional de Pian Arthur Rubinstein de la Tel Aviv, unul dintre cele mai importante concursuri de pian din lume), vor susține vineri, 9 decembrie, în Sala Capitol, un concert simfonic, cu începere de la ora 19:00.
Dirijorul concertului este maestrul ROBERT FARKAS (Ungaria), colaborator al Berliner Konzerthaus Orchestra, Orchestra Simfonică a RadioTeleviziunii Croate, Orchestra Simfonică din Berlin (Symphoniker Berliner) și Collegium Musicum Youth Orchestra din Pommersfelden.
În program:
RAHMANINOV – Concertul pentru pian și orchestră nr. 2 în Do minor, op. 18
SCHUBERT – Simfonia nr. 9 în Do major, D. 944
În continuare, avancronica de concert a maestrului Mircea Tătaru:
„De vineri, 9 decembrie, concertele simfonice ale filarmonicii se întorc în sala Capitol. Sub conducerea maestrului Róbert Farkas vom asculta Concertul pentru pian şi orchestră nr.2 în do minor, op.18 de Serghei Vasilievici Rahmaninov şi Simfonia nr.9 în do major de Franz Schubert.
Cea mai îndrăgită lucrare a lui Rahmaninov este, fără îndoială, acest concert pentru pian în do minor. Ca şi alte mari creaţii umane, el s-a născut din suferinţă. De ce a fost dedicat doctorului Nikolai Dahl, specialist în neuropsihiatrie? După eşecul de la premiera Simfoniei I, când a fost desfiinţat de critici, Rahmaninov se gândea să renunţe la compoziţie şi să se rezume la cariera de pianist solist. A intrat într-o depresie adâncă înecându-şi deziluziile în alcool. Salvarea a venit de la doctorul Dahl, care era şi muzician amator, la al cărui cabinet de consultaţii, familia lui Rahmaninov l-au încurajat să meargă. Între ianuarie şi aprilie 1900, a frecventat regulat şedinţele de tratament. Nu ştim dacă momentele de hipnoză sau încurajările şi îmbărbătările acestui doctor specialist, iubitor de muzică, sau toate la un loc, l-au convins pe Rahmaninov că destinul lui este hărăzit compoziţiei. Povestirile spun că Dahl l-ar fi îndemnat să scrie un concert pentru pian, ceea ce a şi făcut. Succesul de la premiera integrală, din 27 octombrie 1901, a fost extraordinar. Era un dublu succes, compozitorul fiind şi solistul concertului. Când Dr. Dahl, fericit, l-a felicitat pentru concert, Rahmaninov i-a răspuns „acest concert este opera dumneavoastră”. Vineri îl vom asculta în interpretarea pianistului Szymon Nehring.
La finalul concertului vom asculta Marea Simfonie în do major, compusă de Schubert în ultimul an al scurtei sale vieţi. Este de necrezut, în anul morţii sale, finalizează o simfonie de mari proporţii, unde totul emană lumină, putere şi încredere în viitor. Să fi fost o puternică premoniţie determinatoare ce l-a mobilizat să-şi adune toate eforturile creatoare pentru un cântec de lebădă? De fapt, la creatorii de excepţie mai întâlnim astfel de contraste enorme între slăbiciunile fizice tot mai mari şi forţa crescătoare a spiritului. A terminat simfonia în martie 1828 şi, la scurt timp, s-a început lucrul la ştimele pentru instrumentele orchestrei. Au început repetiţiile, dar din cauza lungimii şi problemelor puse de tehnică şi interpretare, Schubert a propus să fie înlocuită în concert cu Simfonia a VI-a, mai accesibilă orchestrei. Nu i-a fost dat să-şi asculte această grandioasă lucrare. La 11 ani după moartea sa, simfonia a fost cântată pentru prima dată şi, de atunci, este în repertoriul curent al tuturor orchestrelor simfonice. Cu toată lungimea ei neobişnuită, faţă de restul creaţiei lui Schubert, datorită măreţiei ei, bogăţiei ideilor muzicale şi forţei sale de expresie, nimeni nu a îndrăznit vreodată să înlăture măcar o singură notă”.
Mircea Tătaru

Recital educativ | COMORILE ASCUNSE ALE MUZICII VOCALE
2022-12-09 14:00 - 15:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Sub genericul Comorile ascunse ale muzicii vocale, ansamblul vocal VOCES TIMISIENSES va interpreta pentru copiii cu vârste cuprinse între 7 și 12 ani mai multe colinde internaționale, în cadrul evenimentului intitulat Colinde în jurul lumii.
Recitalul are loc vineri, 9 decembrie, de la ora 14:00, în Sala Capitol.
Dirijorul corului este LUCIAN ONIȚA, iar prezentatorul evenimentului este actorul ADRIAN JIVAN.

Concert simfonic ORCHESTRA FACULTĂȚII DE MUZICĂ ȘI TEATRU
2022-12-08 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Vă invităm să luați parte la un concert simfonic susținut de Orchestra Facultății de Muzică și Teatru, joi, 8 decembrie, de la ora 19:00, în Sala Capitol a Filarmonicii Banatul Timișoara.
Soliste:
EUNICE BAHNARU – vioară
BRIGITA PAVEL – pian
Dirijor: SEBASTIAN FELEA
În program:
W. A. MOZART – Uvertura la Nunta lui Figaro
A. MOZART – Concertul pentru vioară și orchestră nr. 3 în sol major, KV 216
A. MOZART – Concertul pentru pian și orchestră nr. 21 în do major, K. 467
LISZT – Preludiile

Recital cameral TRIO SENZA TEMPO
2022-12-08 19:00 - 20:30 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
TRIO SENZA TEMPO va susține un recital cameral la Centrul Reformat Noul Mileniu, joi, 8 decembrie, de la ora 19:00. Soliștii ANDREI MIHAIL RADU – vioară, DRAGOȘ CRISTIAN ENACHE – violoncel și MARIUCA POPA – pian vor interpreta: Trio pentru vioară, violoncel și pian în sol minor, op. 15 de B. SMETANA și Trio pentru vioară, violoncel și pian nr. 4, op. 90 – Dumky de A. DVOŘÁK.
